Az NMHH MTI-hez eljuttatott közleménye szerint Taylor Swift óriási fölénnyel került az első helyre a Spotify 2023-as előadói világranglistáján: dalait a felhasználók majdnem nyolcmilliárdszor játszották le. Összehasonlításképp, az őt követő The Weeknd csupán harmadennyi lejátszással került a második helyre.
Miley Cyrus Flowers című dala eközben egyértelműen az év legnépszerűbb zeneszámává vált, mind a YouTube-on, mind a Spotifyon több mint másfél milliárdszor játszották le.
Magyarországon mindeközben a magyar hallgatók körében már nem annyira a külföldi, sokkal inkább a magyar előadók népszerűek.
Az ország “legkapósabb énekese”, Azahriah is közülük került ki, mintegy nyolcvanmillió lejátszással az országos előadói toplista első helyére jutott a Spotify-on, DESH-sel közös formációja pedig mintegy ötvenhatmillió lejátszással a második helyet is megszerezte.
Őket követte az élen közel holtversenyben Ekhoe, Dzsúdló, majd Manuel – mintegy húszmillió lejátszással.
Azahriah a YouTube éves hazai toplistáján is közönségkedvenc lett összesen 311 millió megtekintéssel, míg itt DESH 121 milliós nézettséggel a második, T. Danny pedig kilencvenmilliós lejátszással a harmadik helyre jutott fel.
![zenethallgatono Startlap Vásárlás Takarítás közben zenét hallgató fiatal nő](https://www.startlap.hu/vasarlas/uploads/2024/06/zenet_hallgato_no-755x562.jpg)
Azahriah Introvertált dala az ország legnépszerűbb slágere lett a Spotifyon, míg 3korty című slágere a YouTube-on nyerte el az első helyet.
Mint írták: 2021-ben a Spotify országos listáján még csak két magyar szám szerepelt a top 20-ban, ez az arány azonban 2023-ra megfordult: már csak kettő sláger volt, amely nem a hazai kínálatból származott, de a legnépszerűbb húsz előadó közé is csupán kettő külföldi jutott be: Miley Cyrus és Eminem.
Érdekesség, hogy Taylor Swift nem jutott be a magyarok húsz kedvenc előadója közé a Spotifyon, de a külföldi előadók közül is csupán a hatodik legnépszerűbb lett – Miley Cyrus azonban világsikerű slágerével a legnépszerűbb külföldi előadó lett.
Hozzátették: a kiszorult angol nyelvű slágereket az itthoni művészek részben pótolták, több félig angol nyelvű dalt is szereztek, valamint sok külföldi kifejezést csempésztek a soraikba.
A hazai Spotify-toplista húsz legnépszerűbb számából hat kérdőjelezte meg az élet értelmét vagy utalt öngyilkosságra, halálra.
Mind a hat előadója Azahriah volt, néha DESH-sel közösen. Drogok tizennégy dalszövegben szerepeltek, alkohol pedig tízben.
A hazai előadók leginkább a marihuána használatát szőtték a soraikba, míg az alkohol inkább kiegészítő szerként jelent meg. A toplistán tizennégy zenét fűszereztek trágárságokkal – derült ki a kutatásból.
A pénz a szabadság záloga
A legnépszerűbb szerzemények gyakori eleme volt a jólét, a bővelkedés, a költekezés, ez tizenöt dalban bukkant fel. Azon túl, hogy a pénz a gazdagságra utal, a dalokban ez a szabadság záloga, melynek segítségével bármi megvalósítható.
A húsz sláger mindegyikében fő- vagy mellékelem volt az “én”, amely gyakran egészen komoly egocentrizmusról árulkodott. Nem volt olyan téma, melybe ne szőttek volna bele saját tapasztalatokat, érzéseket, cselekedeteket vagy vágyakat.
Az online zenehallgatás nem tükrözi a rádiók lejátszási listáját
Az NMHH szerint a hazai rádiók toplistáit megvizsgálva látható, hogy a magyarok online térben népszerű előadói közül a legtöbben nem értek el nagy sikereket a hagyományos médiában: a Spotify húsz legsikeresebb hazai előadója közül csupán kettő került be a rádiós top 20-ba – a Follow The Flow a harmadik, Azahriah pedig a huszadik helyre fért fel.
Ezzel szemben például Rúzsa Magdolna, a Halott Pénz, a Wellhello, Ákos, Charlie vagy a Honeybeast mind olyan formációk, amelyek a rádiós top 20-ban végeztek, a Spotifyon azonban minimális sikereket értek el.
Bár a rádiók megpróbálják követni a zenei ízlések változását, és törekszenek a népszerű slágerek műsorra tűzésére, a trágár, destruktív dalszövegek vagy a saját célközönségük eltérő ízlése miatt előfordulhat, hogy egyes zeneműveket nem tehetnek vagy nem tesznek közzé – bármennyire is kedveltek azok egyébként online.
A tanulmányból kiderült, hogy a magyarok jelentős része távol marad a rádiók lineáris adásaitól, különösen a fiatalabbak.
Ők inkább saját maguk látják el a műsorszerkesztők szerepét valamely online tartalomszolgáltató platformon, ebben pedig hosszú éveken át finomított algoritmusok segítik őket – közölte az NMHH.
Az összegzés itt érhető el.