Virág Barnabás, a Magyar Nemzeti Bank (MNB) alelnöke elmondta: a fogyasztóiár-index és a maginfláció a várakozásokat meghaladóan tovább nőtt februárban. Már januárban a szokásosnál lényegesen nagyobb áremelések következtek be, ami az elmúlt 10 év átlagának háromszorosa volt. Úgy véli, a februári mutató megközelítheti a 8,5 százalékot, és az infláció elleni küzdelem hosszú út lesz.
Egyelőre megállíthatatlan a drágulás
A termékek és szolgáltatások széles körében a szokásosnál lényegesen nagyobb mértékű drágulás következett be januárban. A globális kínálati sokkok az iparcikkek árának gyors emelkedését okozzák, ezért az iparcikkek árindexe meghaladta a piaci szolgáltatásokét nemzetközi összevetésben és itthon is. Ez most megfordult az elmúlt 10 évhez képest; mivel korábban a piaci szolgáltatások és az iparcikkek inflációs különbözete rendre 2-3 százalékpont volt a piaci szolgáltatások javára. Ebben az is benne van, hogy a járvány okozta válság világszerte átírta a fogyasztás szerkezetét és az inflációét. Az emelkedő inflációval párhuzamosan az inflációs várakozások is emelkednek.
A magas átárazásra kell felkészülni februárban is.
Az inflációban globálisan meghatározó a nyersanyag- és energiaárak alakulása. A világpiaci energiaárak – gáz, áram – változatlanul magas szinten vannak, miközben a kőolaj ára is nőtt. Az árindexet meghatározó faktorok továbbra is az infláció emelése irányába hatnak. Virág Barnabás elismerte, hogy az üzemanyagokat, egyes alapvető élelmiszereket és a lakossági energiaárakat érintő kormányzati intézkedések tompítják a globális nyersanyagár-emelkedés megjelenését a hazai inflációban, de még így is erősödtek a felfelé mutató inflációk, távolabbra tolódhat a csökkenés kezdete.
Az alelnök arra is kitért, hogy megengedhetetlen, hogy a bankok csak harmadannyival növelték a betétek kamatát, mint a hitelekét.
![pénz Startlap Vásárlás Februárban még magasabb lehet az infláció](https://www.startlap.hu/vasarlas/uploads/2022/02/penz_inflacio-755x503.jpg)
Az RTL Híradójában esett szó arról, hogy a magyarok majdnem 20 ezer milliárd forintot tartanak párnacihákban, lekötetlen folyószámlákon és olyan bankbetétekben, amelyek nem értékállók. A Bankmonitor szerint egymillió forint lekötött betétre átlagosan 15 ezer forint kamatot fizetnek a bankok egy év után. Ezek a bankbetéti kamatok továbbra is rendkívül alacsonyak.
(MTI/RTL Híradó)